Iată un exemplu prin metoda binară și după aceasta vă
voi arăta metoda rapidă.
Dacă un PC avea o adresă de 172. 16. 129. 1/17 sau 172. 16. 129. 1 255. 255. 128. 0 ar
trebui din nou să lucrăm unde sunt împărțite porțiunile de subrețea și gazdă.
În acest exemplu / 17 înseamnă că 17 biți din adresa IP 32 de biți
sunt utilizați pentru rețea sau subrețea, iar restul de 15 biți sunt
utilizați ca porțiune gazdă a adresei.
Deci 172. 16. 129. 1/17 înseamnă că împărțirea are loc în octetul 3.
Motivul pentru care încă o dată este primul octet este de 8 biți în mărime, al doilea
octet este de 8 biți în dimensiune, astfel încât ne dă 16 biți, 17 biți în rețea sau subrețea înseamnă
că împărțirea între subrețea și gazdă se află în octetul 3 .
Deci, din nou, trebuie să convertiți octetul 3 și 4 în binar.
Nu este nevoie să convertiți primul octet 2, deoarece fac parte din rețeaua
sau partea de subrețea a adresei.
Trebuie doar să convertiți porțiunea gazdă a adresei în binar.
Deci, în binar 1, urmat de 6 binar 0, urmat de 1 este egal cu 129 în
zecimal, 7 0, urmat de binar 1 este echivalentul binar de 1 în zecimal.
Încă o dată, consultați secțiunea binară a acestui curs dacă nu sunteți sigur cum
să convertiți zecimale în binare și invers.
Deci, încă o dată 172. 16. 1 este porțiunea de rețea
sau subrețea a adresei și biții rămași ai porțiunii gazdă a adresei.
Deci, pentru a elabora porțiunea de rețea sau subrețea a adresei de care aveți nevoie pentru a
umple partea gazdă a unei adrese cu binar 0.
Deci această porțiune verde a adresei trebuie să fie umplută cu 0 și asta ne
va da subnetul care este 172. 16. 1, binarul 1 face parte din adresa
de rețea urmată de 7 0, urmată de 8 0.
Așa că în octetul 3 avem 1 binar 1 urmat de 7 binare
0 care ne dau valoarea zecimală echivalentă de 128, octetul 4 este umplut
cu binar 0 care ne va da valoarea zecimală echivalentă cu 0.
Deci, subnetul pe care îl are această gazdă. 16. 129. 1 se află pe este 172. 16. 128. 0 Pentru
a elabora prima gazdă din aceeași subrețea, trebuie să umpleți partea gazdă cu binar
0, cu excepția ultimului bit setat la binar 1.
și asta ți-ar da 172. 16. 128. 1 Pentru
a realiza ultima gazdă, umpleți porțiunea gazdă a adresei cu binar 1, cu
excepția ultimului bit care este setat la binar 0 astfel încât
să vă dau 172. 16. 255. Acum, doar pentru
a vă asigura că înțelegeți acest lucru, observați că octetul
3 este umplut cu binar 1, există un singur binar roșu 1 urmat de 7 binare verde 1.
Cu toate acestea, acesta este singurul octet, deci există 8 binare 1 care vă
dau o valoare de 255.
Cel de-al patrulea octet este umplut cu 7 binare 1, urmat de binar
0 care vă dă un echivalent zecimal de 254.
Pentru a elabora adresa de difuzare, completați porțiunea gazdă a adresei cu
binar 1, astfel încât să vă dau 172. 16 8 binare 1 în octet 3,
care este 255 și 8 binare 1 pe octet 4, care este de 255, astfel adresa de
difuzare este 172. 16. 255. Astfel, în rezumat,
gazdă 172. 16. 129. 1 se află pe subrețeaua 172. 16. 128. 0 Prima gazdă din
subrețea este 172. 16. 128. 1, ultima gazdă din
subrețea este 172. 16. 255. 254 iar adresa de difuzare este 172. 16. 255. 255 Sper
că aceste 3 exemple v-au ajutat să învățați metoda binară de a elabora subnetul, prima gazdă,
ultima gazdă și adresa de difuzare când este
prezentată cu o adresă IP a unei gazde și a mascii de subrețea
Acum că am văzut metoda binară, permiteți-mi să arăt ou metoda rapidă care
vă permite foarte repede să rezolvați răspunsul la întrebare; ce subrețea
este această gazdă, ce este adresa de difuzare, care este prima gazdă și
ultima gazdă în aceleași subrețele ca și această gazdă specifică.
Această metodă se bazează pe faptul că vă aduceți aminte mai degrabă de tabele
și metode decât de binare.
Deci, primul tabel de reținut este următorul; valorile din partea
superioară a tabelului, precum 128, 64 și așa mai departe, sunt echivalentele zecimale pentru valorile binare, cum ar
fi 1, urmate de 7 binar 0 este egal cu 128, 3 binare 0, urmate de binar 1
urmat de 4 binar 0 este egal la 16 ani.
Ar trebui să fiți destul de confortabil să scrieți acest tabel din
memorie înainte de a încerca orice întrebare subrețea.
Amintiți-vă că este 128 64 32 16 8 4 2 și 1 în secțiunea de adresare
IP a acestui curs am explicat aceste valori într-o mulțime
de detalii și explică cum ajungeți la aceste valori specifice.
Deci nu o voi mai acoperi aici.
Pentru a elabora valorile din al doilea rând al acestui tabel, trebuie doar să luați 256 mai puțin valoarea
de vârf care vă va oferi a doua valoare.
Deci, 256 minus 128 îți dă 128 256
minus 64 îți dă 192 și așa mai departe și așa mai departe, ca
exemplu 256 minus 32 îți dă 224, 256 minus 1 îți dă 255, deci trebuie doar să-ți amintești valorile de top
și apoi
e foarte simplu pentru a determina valorile din a doua linie.
O mulțime de oameni doar memorează întreaga masă pentru viteză și eficiență, dar
din nou scrie această tabelă înainte de a încerca orice întrebare binară.
Deci, dacă vi s-a dat o adresă gazdă de 172. 16. 35. 123/20 sau echivalentul
zecimal 255. 255. 240. 0 primul lucru pe care trebuie
să-l rezolviți este, de ce este masca de subrețea nu este egală cu 255 și în al doilea rând face o notă de
acel octet, cu alte cuvinte, rețeaua și porțiunea gazdă locuiesc în acel octet, cu masca de subrețea este nu
este egal cu 255 Deci, în acest exemplu, încă o dată
avem o adresă 172. 16. 35. 123 și masca de
subrețea este de 255. 255. 240. 0, deci în
octetul 3, masca de subrețea nu este egală cu 255, dar este egală cu o valoare de 240.
Aceasta înseamnă că în acest octet există o împărțire
între subrețea și porțiunile gazdă.
Deci, primele 2 octeți sunt rețea sau subrețea, ultimul octet este gazdă, dar
în cel de-al treilea octet există o împărțire între subrețea și gazdă.
Pasul 2 este să scadă valoarea acelei măști de subrețea care este acum 255 de la 256.
Deci, 256 mai puțin 240 ar da 16, ceea ce 16 ne spune că rețeaua crește cu
valori de 16, deci prima rețea ar fi 0 secundă
16, al treilea 32, al patrulea 48 și așa mai departe și așa mai departe.
Cele 16 ne permit acum creșterea numărului de rețele.
Acum, masa pe care ți-am arătat-o ​​în pasul 1 îți va
permite să rezolvi foarte repede și ușor acest lucru, așa că în cel de-al treilea octet avem o valoare
de 240, deci 256 mai puțin 240 îți dă 16.
Deci, amintiți-vă în octet 3a masca de subrețea a fost 240, 256 mai puțin 240 ne dă 16 notă în
adresa IP a 3-a valoare octet este de 35, astfel parte
din 35 este rețea și o parte din 35 este gazdă.
Deci, la pasul 3 am lucrat acolo unde 35 se încadrează
în gama de rețele elaborate la pasul
2. Acum la pasul 2 am constatat că 256 mai puțin 240 este de
16 astfel încât rețelele noastre sunt în multipli de 16.
Deci începeți doar la 0 și mergeți până când treceți valoarea din întrebare.
De exemplu, prima rețea ar fi 0 în octetul 3, a doua
rețea ar fi 16 pe octetul
3, al treilea ar fi 32 și al patrulea va fi 48.
Deci, 35 sta undeva între 32 și 48 și astfel știm
că 172. 16. 35. 123 este în rețea 172. 16. 32. 0 Modul în
care faceți acest lucru este să părăsiți porțiunea de rețea a adresei la fel.
Cu alte cuvinte, această porțiune albastră, primele 2 octeți rămân
aceleași, octetul de subrețea sau de gazdă care se află între 32 și 48 ca în calculul nostru din
pasul 3 este rotunjit până la cea mai apropiată valoare.
astfel încât 35 este între 32 și 48, și rotunjirea 35 în jos obținem 32.
Deci, octetul 3 este echivalent cu 32.
În cele din urmă partea gazdă a adresei este setată la 0.
Deci știi acum că 172. 16. 35. 123 este în rețea 172. 16 deoarece porțiunea
albastră sau porțiunea de rețea rămân aceleași 35 este rotunjită până la 32
deoarece porțiunea gazdă a subrețelei se află între 32 și 48 și porțiunea gazdă este doar
setată la 0, cu alte cuvinte 172. 16. 32. 0 Este la fel
de simplu ca să realizăm subnetul pe care locuiesc gazdele noastre.